Tartu-Moskva koolkonna (TMK) eelajalugu. 
					       TMK
                                                                      /\
Tartu koolkond (pms. Ju.Lotman)             —  Moskva koolkond 
Peterburi-Petrogradi-Leningradi                        pms. Moskva keeleteaduse traditsioon +
kirjandusteaduse traditsioon                               SPb-Leningradi + Kaasani lingv. trad.     
OPOJAZ: 1916 –1924/1929:                             MLR: 1915 – 1924/1925:  
(pms.V.B.Shklovskij, O.M.Brik,		   (R.O.Jakobson, S.I.Bernshtein, P.G.Bogatyrev, 	
Jakobson, Ju. N.Tynjanov, B.M.Ejhenbaum,    Brik, N.F.Jakovlev, A.M.Peshkovskij, Polivanov, 
eraldi — B.V.Tomashevskij,                              Shklovskij,G.G. Shpet, B.V.Zhirmunskij, 
vähem: E.D.Polivanov, L.P.Jakubinski jt.)        Tomashevskij, G.O.Vinokur jt.) 

Pms. Tartu koolkonna jaoks:              	~Võrdselt               	 Pms. Moskva koolkonna jaoks:	
A.Belõj,	                                V.J.Brjussov,                                 B.I.Jarho, 			        V.V.Gippius,                                   A.A.Smirnov,  		        G.A.Gukovskij,                               
V.V.Vinogradov,                            
D.S.Lihhachev jt.		A.N.Vesselovskij,                                 A.A.Potebnja,  N.J..Marr,                                   O.M.Freidenberg,        I.G.Frank-Kameneckij,                                I.M.Tronskij,                             P.A.Florenskij,        S.M.Eisenstein,                                L.S.Võgotskij,	
V.J. Propp,        
M.M.Bahtin jt.		Jakovlev, 
Jakubinskij,
L.V.Scherba, A.N.Kolmogorov jt.

L. Bloomfield
E. Sapir
J.Kuriłowicz,
Z.Harris,
G.Dumézil, 
F.Kuiper jt.	
	       
PLR ja üldse PLK
F.de Saussure	
C. Lévi-Strauss      	
KPR, glossemaatika,L.Hjelmslev
 Ch.S.Peirce		

Tartu esimesed sammud: 
Ju.Lotmani erikursuse “Loengud strukturaalse poeetika alalt” ettevalmistamine (1959-60), lugemine (1960-61-?) ja publitseerimine (1964).

A.A.Bloki loomingu uurimise konverents Tartus (Z.G.Mints ja Ju.M.Lotman) –1962.
Konverentsil osalejate artiklite kogumiku ilmumine – 1964 (”Blokovskij sbornik”). 		   
 
Moskva esimesed sammud:	
MRÜ filoloogia teaduskonnas hakkas töötama strukturaalse lingvistika seminar – 1956.a. sügisest (matemaatiliste meetodite rakendamine lingvistikas; seminar algas täpse käände ja jambi definitsiooni andmisest: kui palju käändeid on vene keeles? Mis tähendab, et “Jevgeni Onegin” on kirjutatud jambis?). Mõlemad probleemid pakkus välja akad. A.N. Kolmogorov. Seminari juhendajad: lingvistid prof. P.S.Kuznetsov ja Vjach.Vs.Ivanov ja matemaatik V.A.Uspenskij (Kolmogorovi õpilane). Osalejad: lingvistid – I.I.Revzin (germ.f.), T.M.Nikolajeva (intonatsioon, tüpol.), T.N.Moloshnaja (masintõlge ingl. keelest), Je.V.Paducheva  ja B.A.Uspenskij (vene fil.); matemaatikud: R.Dobrushin (samuti Kolmogorovi õpilane), O.Kulagina, M.K.Polivanov, ja loogikud: V.Finn, D.Lahuti. 

1956. detsembrist hakkas tihedas kontaktis Seminariga töötama (Objedinenie po mashinnomu perevodu) Masintõlke Koondis (1.MRPVKI). “Masintõlke Bülletäänis” (M.,1957,N5) olid trükitud Seminari tööd. Huvialad: analüütilised mudelid, lingvistika ja poeetika ning teised lähisdistsipliinid, masintõlke teoreetilised aspektid, fonoloogiliste meetodite rakendamine semantikas. Seminar töötas kuni 1958.a. lõpuni.

1958 – 1. Üleliiduline konverents masintõlke alal on suurel määral Seminari töö tulemus. Ettekanded: “Matemaatiliste meetodite tähtsusest lingvistikas”, “Mõnedest analoogiatest kaasaegse teoreetilise keeleteaduse probleemidele ja meetoditele vanaindia grammatikute teostes” (Toporov), “L.V.Scherba aktiivne ja passiivne grammatika” (Revzin), “Luuletõlke lingvistilised probleemid”, “Gödeli teoreem ja lingvistilised paradoksid” (Ivanov) jne. 

1959 – Moskva sümpoosium kõne häälikute spektraalse analüüsi meetoditest (peaküsimus: fonoloogiliste mudelite ehitamise printsiibid, mis vastavad spektraalse analüüsi andmetele).

1960 – Tchernovtsõ (Ukraina) rakenduslingvistika konverents, kus esinesid mõned Seminari osalejad (masintõlge, staatilised ja strukturaalsed meetodid fonoloogias, transformatsiooni meetodi rakendamise probleemid, suulise ja kirjakõne tüpoloogilised erinevused jne).

1961 – 4. Üleliiduline matemaatika kongress Leningradis, kus olid ettekanded mat.lingvistikast. (Ivanovi ettekanne “Matemaatiline lingvistika” oli loetud plenaaristungil).

1961 – teaduslik nõupidamine (Gorki): kirjandusteoste keele uurimise matemaatilised meetodid, mis algas Kolmogorovi loenguga: “Kombinatoorika, statistika ja tõenäosuse teooria värsiõpetuses”. Ettekandjad: Ivanov, Revzin, A.K Zholkovskij jne.

Strukturaalse lingvistika (nõukogude mastaabis) tähtsaim sündmus — Märgisüsteemide strukturaalse uurimise sümpoosium Moskvas 1962.a. detsembris. Korraldajad — NSVL TA Slaavi uuringute Instituudi Slaavi keelte strukturaalse tüpoloogia sektor (see sektor oli loodud just 1961.aastal; algul juhendas V.V.Toporov) ja Küberneetika Nõukogu. Peamised teemad: 
1)	keel kui märgisüsteem; 
2)	kirja märgisüsteem ja deshifreerimine; 
3)	mittekeelelised kommunikatsiooni süsteemid (zhestide kommunikatsioon, etikett, kaardipanemine, rahvamängud, tänavaliikluse regulatsiooni reeglid); 
4)	kunstlikud keeled; 
5)	modelleerivad semiootilised süsteemid (strukturaalne müüdi, kultuuri, psühholoogia analüüs); 
6)	kunst kui modelleeriv süsteem; 
7) ilukirjandusteoste strukturaalne ja matemaatiline uurimine. (Симпозиум по структурному изучению знаковых систем. Тезисы докладов. Москва, 1962. Kohaviit: 1 II / A-2704).